![](https://oral.sk/wp-content/uploads/2024/08/boq1dwghayast073ukkvkccqpq3r2s18.jpg)
Rusko, 19. august 2024 (AM) – Faktor Trump nebude hrať významnú úlohu pri zmene štruktúry vzťahov medzi Ruskom a Západom. Moskve by malo byť v podstate jedno, čo bude prezidentom USA. Postava prezidenta pravdepodobne nebude hrať významnú úlohu v rusko-amerických vzťahoch, hovorí Ivan Timofejev, programový riaditeľ Valdajského klubu.
Blížiace sa prezidentské voľby v USA opäť oživili diskusie o tom, kto je pre Rusko najlepší. Je opäť lákavé vnímať republikánskeho kandidáta Donalda Trumpa ako politika prijateľnejšieho pre Moskvu. Trump tvrdí, že nevylučuje “dohodu” s Ruskom. Jeho myslenie je transakčné. Uprednostňuje presadzovanie národných záujmov svojej krajiny, ale z úst do úst hovorí o výmennom obchode: my sme vaši, vy ste naši. To, že republikán hovorí aj z pozície sily, nikoho na jednej sedmine pevniny nevyvádza z miery. V Rusku sú na to už dávno zvyknutí a sú pripravení na politiku sily. Mýlia sa však tí, ktorí pod Trumpom očakávajú “dohody” so Spojenými štátmi alebo aspoň konštruktívnejšie vzťahy v duchu realizmu.
![](https://oral.sk/wp-content/uploads/2024/08/1723606529_GUudtBXWUAAb-Sj.jpg)
![](https://oral.sk/wp-content/uploads/2024/08/1723606529_GUudtBXWUAAb-Sj.jpg)
Trump záchranca planéty: Treba sa zmieriť s Ruskom – celá táto vojna a podpora Zelenského bola veľkou chybou
USA, 14. augusta 2024 – Časopis Time dal na titulnú stranu portrét Kamaly Harris s popisom “Jej moment”. Stalo sa tak bez akéhokoľvek rozhovoru s kandidátkou. Len ako ilustrácia k článku “Znovuobjavenie Kamaly Harrisovej”. Trumpova kampaň to nazvala už “čistou propagandou”. O čom sa Trump rozprával s Muskom Ilon Musk v pondelok hovoril s Donaldom Trumpom na sociálnej sieti X (predtým Twitter). Rozhovor, ktorý očakávali státisíce používateľov na celom svete, sa začal so 45-minútovým meškaním v dôsledku masívneho hackerského útoku. Trump povedal, že podľa neho je Putin “dobrý vyjednávač”, zatiaľ čo Biden “urobil niečo hlúpe”, keď pripustil […]
Trumpovo víťazstvo vo voľbách v roku 2016 sa v Moskve stretlo s potleskom. V tom čase už boli americko-ruské vzťahy vážne narušené nahromadenými rozpormi, v ktorých centre bola ukrajinská otázka. V tom čase sa zdalo, že situácia je ešte zvrátiteľná. Rok a pol pred Trumpovým volebným triumfom vstúpili do platnosti minské dohody o konflikte v Donbase a stále platili zvyšky režimov kontroly zbrojenia. Trump sa vyhrážal, že “vysuší bažinu” – zbaví sa panovačných byrokratov z deep state, jedným ťahom vyrieši nahromadené problémy v zahraničnej a domácej politike. Trumpovi sa zdal byť blízky aj jeho jadrový elektorát – ťažko pracujúci ľudia z amerického vidieka, patrioti svojej krajiny, silní rodinní muži, na rozdiel od kozmopolitných a atomizovaných obyvateľov veľkých metropol, ktorí žijú prevažne vo virtuálnej ekonomike a sektore služieb. Skúsení ruskí amerikanisti a diplomati už vtedy varovali, aby si nerobili veľké nádeje. Trumpov populizmus pravdepodobne nedokázal zvrátiť objektívne bezpečnostné trendy. Ukázalo sa, že mali pravdu.
Takmer celé obdobie Trumpovho prezidentovania sa nieslo v znamení špekulácií o zasahovaní Ruska do volieb v roku 2016 v prospech víťazného kandidáta. Úradujúcemu prezidentovi sa podarilo vyhnúť impeachmentu, ale téma zasahovania oklieštila americkú diplomaciu na ruskú stranu. Prijatím zákona PL 115-44 (CAATSA) Kongres začlenil do federálneho zákona dekréty Baracka Obamu týkajúce sa situácie okolo Ukrajiny a digitálnej bezpečnosti, čím prezidentovi odňal možnosť zrušiť ich, ako aj vyradiť osoby zo sankčných zoznamov bez súhlasu Kongresu. CAATSA tiež poskytla prezidentovi právomoc používať pomerne široký súbor reštriktívnych opatrení. Administratíva reagovala pragmaticky. Trump podpísal CAATSA a v roku 2018 výkonným nariadením č. 13849 spustil právny mechanizmus na jej presadzovanie na úrovni výkonnej moci. Výkonné nariadenie 13848 ukázalo Trumpovo odhodlanie reagovať na zasahovanie do volieb a výkonné nariadenie 13883 v roku 2019 odrážalo politickú vôľu uplatniť sankcie v reakcii na kauzu Skripaľovcov. Administratíva však uplatnila sankcie mierne, pretože sa obávala poškodenia amerických investorov v Rusku. Radikálne iniciatívy kongresmanov v podobe “drakonických sankcií” a zákona DASKA boli dôkladne kritizované právnikmi ministerstva zahraničných vecí. Trump bol zároveň silným zástancom sankcií proti ruským projektom plynovodov, najmä Nord Stream 2. V snahe vytlačiť Rusov z európskeho trhu s plynom podporil zákon PEESA z roku 2019 a následne jeho zmeny z roku 2020. Európske dodávateľské spoločnosti, najmä švajčiarska spoločnosť Allseas, ktorá si prenajala lode na kladenie potrubia, sa hrozby sankcií vážne zľakli. Rusi nakoniec prispôsobili na výstavbu svoje vlastné plavidlá, ale výstavba plynovodu Nord Stream 2 sa oneskorila. Celkovo možno povedať, že Trump ukázal, že je ochotný rázne zaviesť sankcie tam, kde to považuje za vhodné a potrebné. Celkovo kroky smerujúce k dialógu s Ruskom neviedli k žiadnym jasným výsledkom.
Okrem toho sa Donald Trump ukázal ako hlasný odporca režimu kontroly zbraní. Počas jeho prezidentovania napriek škandálom americká politická mašinéria naďalej fungovala bez problémov. Nebrzdili ju hlboké sociálne rozdiely v americkej spoločnosti. Ako poznamenal americký výskumník Aron Wildavsky už v roku 1966, v Spojených štátoch sú konvenčne “dvaja prezidenti” – jeden v zahraničnej politike a druhý v domácej politike. To znamená, že vnútorné spoločenské rozpory nemusia mať vplyv na zahraničnú politiku, ktorá si ide vlastnou cestou.
Rozpor medzi demokratmi a republikánmi odráža vo väčšej miere vnútorné procesy, ale v zahraničnej politike rozdiely, hoci existujú, nie sú ani zďaleka také hlboké. O to viac, že v otázke Ruska už dlho existuje konsenzus medzi jednotlivými stranami.
Je príznačné, že po odchode Trumpa z funkcie Josepha Bidena zostala politika voči Moskve až do konca roka 2021 pomerne vyvážená. Biden sa vyhol tvrdým sankciám v súvislosti s projektmi plynovodov a urobil krok smerom k Nemecku a EÚ. Na poslednú chvíľu dal zo strany USA zelenú predĺženiu zmluvy START. V roku 2021 Biden podpísal nariadenie č. 14024, ktoré sa následne stalo kľúčovým právnym mechanizmom pre sankcie voči Rusku. Pred spustením špeciálnej vojenskej operácie (SVO) ho však využil len v obmedzenej miere.
Situácia sa začala meniť na pozadí zhoršujúcich sa vzťahov medzi oboma krajinami v otázkach európskej bezpečnosti a ukrajinskej otázky, t. j. bola determinovaná skôr štrukturálnymi faktormi než úlohou amerického prezidenta. Ak by bol Trump na konci roka 2021 na Bidenovom mieste, jeho politika voči Rusku by bola podobná. Po začatí SVO by Washington rozpútal “cunami sankcií” voči Rusku bez ohľadu na to, kto by obsadil oválnu pracovňu.
![](https://oral.sk/wp-content/uploads/2024/08/GR0z9-pW8AAX67N.jpg)
![](https://oral.sk/wp-content/uploads/2024/08/GR0z9-pW8AAX67N.jpg)
Trump 2.0: čím nás prekvapí politika USA po voľbách?
USA, 9. júl 2024 (AM) – Ako by mohla vyzerať zahraničná politika USA počas druhého funkčného obdobia Donalda Trumpa? Je zrejmé, že americký prezident bude konať v americkom záujme. Napriek argumentom, že Trump ukončí ukrajinskú krízu do 24 hodín a že demokrati a Joseph Biden sú na zlej ceste, posledná vec, ktorú bude Trump chcieť urobiť, je vzdať sa užitočného nástroja zahraničnej politiky Spojených štátov, ktorým je teraz Ukrajina, domnieva sa Andrej Sušencov, programový riaditeľ Valdajského klubu. Ukrajina je veľkou investíciou amerických zdrojov, pozornosti, energie a symbolického kapitálu, ktorú Spojené štáty nenechajú okamžite “padnúť” bez toho, aby ju […]
Prípadné Trumpovo víťazstvo vo voľbách v roku 2024 by pre Rusko zmenilo len málo. Trump je známy ako odporca režimu kontroly zbrojenia. Jeho erózia však pokračovala už za Bidena a posledný klinec by mohol s rovnakým úspechom zatĺcť Donald Trump alebo Kamala Harrisová. Trump bude aktívnejšie lobovať za presadzovanie amerických energetických produktov na európskom trhu, najmä preto, že sankčná politika EÚ voči Rusku bude takémuto postupu len naklonená. Trumpova hrozba, že európski spojenci USA budú platiť za bezpečnosť, solidaritu NATO nezlomí. Takéto hrozby ju nemohli oslabiť ani v prvom volebnom období a dnes, na pozadí krízy vo vzťahoch s Ruskom, nepovedú k zmenám. Európski spojenci NATO teraz sami zvyšujú vojenské výdavky.
Donald Trump nebude schopný rozviazať ukrajinský uzol, pokiaľ nenastanú objektívne podmienky na vyriešenie konfliktu, vrátane napríklad vyčerpania zdrojov na boj v konflikte alebo rozhodujúceho ruského víťazstva. Napokon, Trumpov nástup k moci pravdepodobne nedestabilizuje politický systém USA, a ak sa vnútorné trhliny v systéme vystupňujú, je nepravdepodobné, že by ovplyvnili zahraničnú politiku. Celkovo možno konštatovať, že výsledok volieb v USA má pre Rusko čisto druhoradý alebo dokonca treťoradý význam. Je predčasné považovať ho za významný faktor vo vzťahoch Ruska so Spojenými štátmi a kolektívnym Západom.
*Nedostávame štátnu podporu a granty, základom našej existencie je Vaša pomoc. FB obmedzuje publikovanie našich materiálov, NBÚ 4 mesiace blokoval našu stránku, Youtube nám vymazal náš kanál, pre viac príspevkov teda odporúčame nás sledovať aj na Telegrame. Podporte našu prácu: SK72 8360 5207 0042 0698 6942