![video](https://i.ytimg.com/vi/YSqzqLWb7DE/maxresdefault.jpg#auto)
Další naše skvělá videa můžete najít na Herohero 🔸 https://herohero.co/worldhistorycz
🔹🔹🔹
…Po návratu domů Boris nařídil práceschopným židovským mužům, aby vstoupili do oddílů těžké práce na stavbu silnic ve vnitrozemí jeho království, což mu posloužilo jako záminka, aby nemusel deportovat Židy do Němci okupovaného Polska.
V květnu 1943 nacisté a jejich kolaboranti naplánovali deportaci téměř 50 000 bulharských Židů, kteří měli být naloženi na parníky na Dunaji.
Žádost vyvolala pobouření veřejnosti a byla zorganizována kampaň, jejímiž nejvýznamnějšími lídry byli místopředseda parlamentu Dimitar Pešev a hlava bulharské pravoslavné církve, arcibiskup Stefan.
Po protestech veřejnosti byla plánovaná deportace Židů s bulharským občanstvím zrušena.
Nejvíce Hitlera dráždilo, že Bulharsko odmítalo vyhlásit válku Sovětskému svazu nebo vyslat bulharské jednotky na východní frontu. 9. srpna 1943 si Hitler předvolal cara Borise na bouřlivou schůzku do Rastenburgu ve Východním Prusku. Car znovu potvrdil svůj postoj neposílat bulharské Židy do táborů smrti v okupovaném Polsku nebo Německu. Bulharsko sice vyhlásilo „symbolickou“ válku vzdálenému Spojenému království a Spojeným státům, ale car nebyl ochoten udělat víc. Na schůzce opět odmítl zapojit se do války proti Sovětskému svazu, především proto, že mnozí z řadových obyvatel Bulharska byli silně prorusky naladění.
28. srpna 1943, krátce potom, co se vrátil do Sofie ze setkání s Hitlerem, Boris III. zemřel, a zdálo se, že příčinou bylo srdeční selhání. Mnozí však věří, že byl otráven na příkaz Adolfa Hitlera, kterého velmi rozčílilo carovo odmítnutí vydat bulharské Židy a vyslat vojska proti Sovětskému svazu.
Po smrti cara Filov jako předseda vlády dočasně převzal funkci regenta za nezletilého nového cara Simeona II. V září 1943 byl Národním shromážděním zvolen do regentské rady spolu s Kyrilem, knížetem z Preslavi, bratrem zesnulého cara Borise, a generálporučíkem Nikolou Mihovem, který zastával funkci ministra války.
Ačkoli bylo Bulharsko spojencem nacistického Německa, zůstalo v německo-sovětské válce neutrální a udržovalo diplomatické vztahy se Sovětským svazem až do roku 1944. Když se však koncem léta 1944 přiblížila sovětská vojska, vyhlásil Sovětský svaz Bulharsku válku. V září byla vojenským převratem svržena bulharská vláda a nová vláda ovládaná komunisty požádala Sovětský svaz o mír. V říjnu 1944 Bulharsko změnilo stranu a vyhlásilo válku Německu.
Několik dní po převratu byl Filov zatčen a následně poslán do Sovětského svazu, kde byl spolu s dalšími členy regentské rady tři měsíce vyslýchán.
V lednu 1945 se Filov vrátil vlakem do Bulharska a byl postaven před Lidový soud.
Bogdanu Filovovi bylo 61 let, když ho 1. února 1945 odpoledne Lidový soud komunistického Bulharska odsoudil k trestu smrti. Byl popraven zastřelením ještě téže noci na Ústředním hřbitově v Sofii spolu s Kyrilem – mladším bratrem Borise III. Filov byl spolu s devadesáti dvěma dalšími popravenými veřejnými činiteli pohřben v masovém hrobě vytvořeném z kráteru po výbuchu bomby. Celkem bulharský Lidový soud odsoudil k trestu smrti bez práva na odvolání 3 regenty, 8 královských poradců, 22 ministrů vlády, 67 členů parlamentu a 47 generálů a vyšších armádních důstojníků.
Po Filovově popravě byl jeho rodině zabaven veškerý majetek a byly mu odebrány jeho vědecké tituly. Jeho jméno bylo na dlouhá léta vymazáno z vědecké a politické sféry v Bulharsku a jeho spisy byly zakázány, ukryty nebo zničeny v knihovnách, včetně té na Sofijské univerzitě. Došlo to tak daleko, že jeho hlavní přínosy archeologii byly citovány beze jména.
Po pádu komunismu byl Filov v březnu 1990 akademicky rehabilitován a v červnu 1996 byl rozsudek Lidového soudu zrušen Nejvyšším soudem.
Bogdan Filov je v Bulharsku dodnes vnímán jako kontroverzní osobnost. Na jedné straně byl uznávaným historikem a archeologem a jeho přínos v těchto oborech je i dnes oceňován a studován. Na druhé straně však schválil deportace 11 343 Židů z Bulharskem okupovaných území, které byly provedeny v první polovině března 1943. Do 15. dne stejného měsíce byli všichni kromě asi deseti zavražděni v Treblince.
V jednom nekrologu byl Filov popsán jako člověk, který udělal chybu, když „dával přednost tvorbě dějin před jejich výukou“.
Upozornění: Všechny níže uvedené názory a komentáře jsou od členů veřejnosti a neodrážejí názory kanálu World History.
Neakceptujeme propagaci násilí nebo nenávisti vůči jednotlivcům nebo skupinám na základě atributů, jako jsou: rasa, národnost, náboženství, pohlaví, sexuální orientace. World History má právo zkontrolovat komentáře a smazat je, pokud jsou považovány za nevhodné.
► KLIKNĚTE na tlačítko ODEBÍRAT pro další zajímavá videa: https://www.youtube.com/channel/UCMkZyKwX-pLboRxgOeJUNCQ/?sub_confirmation=1