JAN BARTOŇ
Americké viceprezidentce Kamale Harrisové se v předvolební debatě podařilo rozhodit exprezidenta Donalda Trumpa a zatlačit jej do defenzivy, uvádí světová média včetně agentury Reuters nebo listu The New York Times. Podle agentury AP se výkon Harrisové zdál být opakem červnového vystoupení končícího prezidenta Joea Bidena
Ona tak zvaná světová média jsou ale zejména média dlouhodobě fandící demokratům v USA, tj. The New York Times (NYT) a The Washington Post. Podle těchto médií Donald Trump pronášel „nepravdy“ a „nepravdu“ dokonce hlásala i Kamala Harrisová. Podle bleskového průzkumu mezi posluchači debaty vyhrála na celé čáře Harrisová.
První a podle všeho zřejmě jediná televizní debata mezi Trumpem a Harrisovou splnila podle všeho přání demokratické náhradnice za „dezorientovaného“ Joea Bidena. Mohla se konečně jasně vymezit proti Trumpovi, podle různých komentářů znalců americké politiky se musela zejména „odstřihnout“ od prezidenta Bidena s tím, že za všechny omyly americké politiky v době, kdy byla jeho viceprezidentkou, nese výhradní zodpovědnost Biden a ona, kdyby mohla, by všechno dělala ve prospěch amerického lidu. Pasovala se do role obhájkyně „střední třídy“, kam údajně její rodina patřila.
Zásadní poznatek z této televizní debaty je zřejmě jediný. Demokraté správně vyzvali Bidena k tomu, aby se s Trumpem utkal už v červnu. Podle všeho se tak rozhodli proto, že v případě Bidenova výbuchu by měli dost času vybrat místo něho jeho náhradníka. Po červnové debatě hlásná média demokratů Bidena jako by mávnutím proutku odepsala a v tomto „zápase“ se uplatnili i populární američtí hollywoodští herci. Biden byl donucen k rezignaci a Harrisová se stala jeho „plnohodnotnou“ náhradnicí. Jakmile Biden odpadl, důvěryhodnost Harrisové se podle průzkumů radikálně proměnila. Ještě koncem června jí nedůvěřovalo 53% voličů a důvěřovalo 37%, aktuální stav z 10.9.2024 je 47% pro nedůvěru a 46,4% pro důvěru. V této statistice je ukryta síla amerických mainstreamových médií a důvod, proč by měli republikáni velmi zbystřit.
Debata mezi Trumpem a Harrisovou proběhla jen pár dní před tím, než bude možnost posílat korespondenční hlasy k volbám. Právě díky nim to v roce 2020 Biden vyhrál na celé čáře. Pokud se republikáni z této situace nepoučili, budeme zřejmě podobně jako v roce 2020 svědky toho, že voličská mapa USA bude, co se osobně odevzdaných hlasovacích lístků opět převážně „červená“ a po započtení korespondenčního hlasování se promění v „modrou“.
V debatě mezi Harrisovou a Trumpem sice zazněly i argumenty k zahraniční politice USA, nicméně, tvrdí se, že volby v USA rozhodují zejména záležitosti domácí americké politiky. Není tedy příliš podstatné, zda Trump slíbí ukončení války na Ukrajině do své inaugurace apod. Pokud se republikánům nepodaří aktivovat ty voliče, kteří váhají s podporou Trumpa a nechodí k volbám a nezajistí si jejich hlasy alespoň korespondenčně, Trump nebude mít zřejmě opět žádnou šanci.
Volby se podle všeho navíc opět rozhodnou ve státech, kde ani jeden z kandidátů nemá rozhodující podporu. Právě za této situace budou rozhodovat korespondenční hlasy o to více. A demokraté si práce aktivistek v tomto oboru velmi váží. Moc dobře vědí proč.
The post USA: Volby opět rozhodnou korespondenční hlasy?! first appeared on Pravý prostor.